Autopilotti
-
- luti
- Posts: 664
- Joined: Fri Apr 23, 2004 09:21 am
- Location: Uusikaupunki
- Vene: Baladeur
- Contact:
Autopilotti
Autopilotti on ollut hyvä kaveri FE:ssä mutta nyt Simrad TP 10 sanoi työsuhteensa irti monen käyttövuoden jälkeen - kommentteja kumpi vaihtoehto toiminut paremmin -TP10 vai Raymarinen ST1000(+)? Muita?
Seppo
S/Y Baladeur, FIN-6889
S/Y Baladeur, FIN-6889
- harald
- Hallitus
- Posts: 11053
- Joined: Thu Sep 19, 2002 14:32 pm
- Location: P-helsinki
- Vene: Charlotta
- Contact:
http://www.fe83.org/forum/viewtopic.php ... =st1000%2A
Minulla ei ole kokemusta noista Simradeista, mutta katsoisin kuitenkin astetta järeämpää laitetta. Tarkoitan nyt ensi kädessä Raytheonin ST2000+:aa.
Tuo ST2000:nen on tonnista noin tuplasti (!) nopeampi, voimakkaampi ja kuluttaa muistaakseni jopa vähemmän sähköä. Tämä muistaakseni siitä syystä että "vaihdelaatikko" on fiksumpi ST2000:sessa.
Muuten voin kyllä suositella Raytheonin malleja. Mitä nyt olen kuullut että ST1000+ voi rikkoia itsensä koska siinä ei ole rajakytkimiä, näin kun tehdään automaatti-venda tosi kevyessä kelissä autopilotti työntää tai vetää varren aina vain enemmän koska vene kääntyy liian hitaasti. Takuuseen meni toisaalta hyvin tämä korjaus itselläni, ja on sen jälkeen kyllä kestänyt em. tilanteet hyvin.
Hjertmansilta katsottuna ST1000+ on 4590 SEK, ja ST2000+ on 5890 SEK. Muistaakseni jossain oli vielä tarjous, jossa samaan hintaan sai ST2000+:aan kaukosäätimen samaan hintaan? Joakimko sellaisen osti? Marinealla näyttää olevan tuo tarjous, joskin se kustantaa 950¤... ST1000+ on siellä 420¤ ja ST2000+ vastaavasti 579 ¤. Marinealla TP10 on 359¤ ja TP22 499¤.
Hjertmansin valikoimasta on Simrad TP10 poistunut valikoimasta (3690SEK) ja tilalle tarjotaan vain TP22:ta (4990SEK).
Kun punta on nyt näin halpa kannattaisi ehkä myös katsastaa *.uk domainin tarjontaa, puhumattakaan nyt dollareista (~1,50¤ tällä hetkellä!).
Helpointa on varmaan asennuksen kannalta sinulle jos ostat uuden Simradin. Se mennee samoihin kiinnikkeisiin ja sähkönvedotkin lienevät samat. Oletko ajatellut nykyisen korjauttamista?
Minulla ei ole kokemusta noista Simradeista, mutta katsoisin kuitenkin astetta järeämpää laitetta. Tarkoitan nyt ensi kädessä Raytheonin ST2000+:aa.
Tuo ST2000:nen on tonnista noin tuplasti (!) nopeampi, voimakkaampi ja kuluttaa muistaakseni jopa vähemmän sähköä. Tämä muistaakseni siitä syystä että "vaihdelaatikko" on fiksumpi ST2000:sessa.
Muuten voin kyllä suositella Raytheonin malleja. Mitä nyt olen kuullut että ST1000+ voi rikkoia itsensä koska siinä ei ole rajakytkimiä, näin kun tehdään automaatti-venda tosi kevyessä kelissä autopilotti työntää tai vetää varren aina vain enemmän koska vene kääntyy liian hitaasti. Takuuseen meni toisaalta hyvin tämä korjaus itselläni, ja on sen jälkeen kyllä kestänyt em. tilanteet hyvin.
Hjertmansilta katsottuna ST1000+ on 4590 SEK, ja ST2000+ on 5890 SEK. Muistaakseni jossain oli vielä tarjous, jossa samaan hintaan sai ST2000+:aan kaukosäätimen samaan hintaan? Joakimko sellaisen osti? Marinealla näyttää olevan tuo tarjous, joskin se kustantaa 950¤... ST1000+ on siellä 420¤ ja ST2000+ vastaavasti 579 ¤. Marinealla TP10 on 359¤ ja TP22 499¤.
Hjertmansin valikoimasta on Simrad TP10 poistunut valikoimasta (3690SEK) ja tilalle tarjotaan vain TP22:ta (4990SEK).
Kun punta on nyt näin halpa kannattaisi ehkä myös katsastaa *.uk domainin tarjontaa, puhumattakaan nyt dollareista (~1,50¤ tällä hetkellä!).
Helpointa on varmaan asennuksen kannalta sinulle jos ostat uuden Simradin. Se mennee samoihin kiinnikkeisiin ja sähkönvedotkin lienevät samat. Oletko ajatellut nykyisen korjauttamista?
FIN-2674 s/y Charlotta [Mielipiteet on mielipiteitä] GSM: +358 50 594 1020
- harald
- Hallitus
- Posts: 11053
- Joined: Thu Sep 19, 2002 14:32 pm
- Location: P-helsinki
- Vene: Charlotta
- Contact:
Google "site:*.co.uk raymarine st2000+" sanoo heti että ST2000+:an saa englannista 400¤ hintaan;
http://www.tcschandlery.co.uk/7404/Raym ... Pilot.html
ebay:stä löytyy myös;
http://shop.ebay.com/i.html?_nkw=raymar ... 86.c0.m283
http://shop.ebay.co.uk/i.html?_nkw=raym ... 86.c0.m283
http://shop.ebay.de/i.html?_nkw=raymari ... 86.c0.m283
Juuri sen laidasta-laitaan nopeuden takia ottaisin ehkä ST2000+:an.
http://www.tcschandlery.co.uk/7404/Raym ... Pilot.html
ebay:stä löytyy myös;
http://shop.ebay.com/i.html?_nkw=raymar ... 86.c0.m283
http://shop.ebay.co.uk/i.html?_nkw=raym ... 86.c0.m283
http://shop.ebay.de/i.html?_nkw=raymari ... 86.c0.m283
Juuri sen laidasta-laitaan nopeuden takia ottaisin ehkä ST2000+:an.
FIN-2674 s/y Charlotta [Mielipiteet on mielipiteitä] GSM: +358 50 594 1020
Semmoisen havainnon voisin tuoda tähän keskusteluun, että nähtävästi veneetkin suhtautuvat vähän eri tavoin autopilotteihin. Mulla on ollut Expressissä tuo ST2000+ ja se ohjasi melkein kuin minä
Nykyisessä cruiserissani on täsmälleen samanlainen laite ja se kiemursi aluksi kuin pahin merikäärme tyynelläkin kelillä. Jouduin kapeilla väylillä ajamaan käsin jos oli vastaantulijoita, koska kiemurtelu oli niin pahaa, että koko ajan näytti siltä että olen kääntymässä suoraan vastaantulijan nenän eteen. Joku päivä ehdin sitten katsomaan säätöjä ja siellähän oli jostain ihmeen syystä kaikki vedetty tappiin. Palaututin asetukset tehtaan oletusarvoihin ja tilanne parani huomattavasti, muttei silti ollut tyydyttävä. Säädin dampeninginä ja gaininä lähes tappiin (eri suuntaan kuin edellisen omistajan säädöt) ja tilanne on nyt kohtuullinen ja autopilotilla voi ajaa. Silti autopilotti ohjaa selvästi huonommin kuin mitä se ohjasi expressiä.
Eli nähtävästi veneissäkin on eroja miten ne sopivat yhteen autopilotin kanssa. Tai sitten mun laitteessa on jotain vikaa.
T.
Ville
PS. Kannatan Haraldia tuossa, että St2000+ on mun mielestä hinta/laatusuhteeltaan parempi valinta kuin St1000+. Vaikka kyllä noita tonnisiakin on käytetty käsittääkseni ongelmitta, voi harkita jos rahat on tiukilla ja käyttö ei ole aivan jokapäiväistä.
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Nykyisessä cruiserissani on täsmälleen samanlainen laite ja se kiemursi aluksi kuin pahin merikäärme tyynelläkin kelillä. Jouduin kapeilla väylillä ajamaan käsin jos oli vastaantulijoita, koska kiemurtelu oli niin pahaa, että koko ajan näytti siltä että olen kääntymässä suoraan vastaantulijan nenän eteen. Joku päivä ehdin sitten katsomaan säätöjä ja siellähän oli jostain ihmeen syystä kaikki vedetty tappiin. Palaututin asetukset tehtaan oletusarvoihin ja tilanne parani huomattavasti, muttei silti ollut tyydyttävä. Säädin dampeninginä ja gaininä lähes tappiin (eri suuntaan kuin edellisen omistajan säädöt) ja tilanne on nyt kohtuullinen ja autopilotilla voi ajaa. Silti autopilotti ohjaa selvästi huonommin kuin mitä se ohjasi expressiä.
Eli nähtävästi veneissäkin on eroja miten ne sopivat yhteen autopilotin kanssa. Tai sitten mun laitteessa on jotain vikaa.
T.
Ville
PS. Kannatan Haraldia tuossa, että St2000+ on mun mielestä hinta/laatusuhteeltaan parempi valinta kuin St1000+. Vaikka kyllä noita tonnisiakin on käytetty käsittääkseni ongelmitta, voi harkita jos rahat on tiukilla ja käyttö ei ole aivan jokapäiväistä.
Samoilla linjoilla ollaan kuin edelliset...vvoltti wrote:...
PS. Kannatan Haraldia tuossa, että St2000+ on mun mielestä hinta/laatusuhteeltaan parempi valinta kuin St1000+. Vaikka kyllä noita tonnisiakin on käytetty käsittääkseni ongelmitta, voi harkita jos rahat on tiukilla ja käyttö ei ole aivan jokapäiväistä.
Mulla on ollut monta tilannetta FE:n kanssa, jolloin laite on ajanut itsensä ns. "tappiin". Näiden tilanteiden seuraksena 1000+ mallissa pettää, joko muoviset sisuskalut tai sitten kumiset hihnat kuluvat käyttökelvottomaksi.
Kun yllämainitun "yliohjaamisen" muistaa käytön aikana, niin kyllä 1000+ mallillakin selviää.
Koneajossa laite toimii mainiosti.
Itse valitsisin Raymarinen laitteista tuon 2000+ mallin jos lähtisin ostoksille.
Antti
S/y Merelli
FIN 2545
S/y Merelli
FIN 2545
Ostin tosiaan Hjertmansilta tuon 2000+ + kauko-ohjain (keväällä pakettina 5890). Kauko-ohjain on ihan hauska lisä, tosin herättää hieman hämmennystä kun istuu keulakannella ja perhe on sisällä eli sitlooda tyhjä koneella ajaessa.
Englannista olisi saanut pelkän 2000+:n selvästi halvemmalla, mutta rahti tasoitti tilannetta, kun oli muita tarpeita Hjertmansilta, josta vielä sai määräalennusta ja tosiaan sitten sen kauko-ohjaimen.
Törmäsin myös tuohon Villen syndroomaan ja en todellakaan ole tyytyväinen laitteen ohjailukykyyn Tempossa. Olen säädellyt noita parametrejä, mutta ei tunnu löytyvän sellaisia, jotka toimisivat sekä koneella, että purjein ja vielä vähän eri olosuhteissa.
Oletusasetuksilla kryssillä syntyi mielenkiintoinen haukkailu: vene kallistuu ja nousee tuuleen -> pilotti reagoi niin hitaasti, että vene nousee täysin pystyyn -> kääntää reilusti alas -> kallistuu taas.
Parametreillä säätämällä tuon sai pois ja laite ohjaisi jopa erittäin hyvin kryssilläkin, MUTTA sitten jossain muussa kohtaa taas ei toimi lainkaan. Esim. koneella ajaessa suunta muuttuu aalloista, kannella kävelystä tms. jopa yli 10 astetta, mutta 2000+ jatkaa pientä edestakaisin nykyttelyään ja ajaa minuuttitolkulla väärään suuntaan, kunnes sitten yhtä'äkkiä keksii kääntää reilusti.
En tajua miksi se nykyttää edestakaisin kääntämättä mihinkään. Käsin ajaen riittää, että pitää pinnaa paikallaan. Siis laite siirtää pinnaa ehkä sentin verran edestakaisin kerran 1-2 sekunnissa. Olisikohan kyse väliasentojen puutteesta askelmoottorissa tms???? Vehje siis kuvittelee, että kumpikaan asento ei kelpaa vaan pitää siellä välissä? Tai sitten ohjemisto vaan on p*ka.
Huvittavinta on, että painettaessa standby-auto tuossa targettisuunta voi muuttua 15 astetta, mutta keula ei käänny. Kyse ei siis voi olla kompassiongelmasta, vaan vehje tiesi, että suunta on väärä, muttei tee mitään. Sama toimii myös +- -näppäimillä. Muutat targettisuuntaa, mutta vene ei käänny! Sitten yhtä'äkkiä se kääntyy 20-30 astetta, kun muutat tarpeeksi. Suoraan ajaminen vaatii usein jatkuvaa säätämistä.
Manuaalin ohjeiden mukaan vahvistuksen asettaen toimii vielä huonommin eli ei käännä tarpeeksi herkästi. Parhaiten toimii laittamalla reilusti vahvistusta, jolloin tuolla 4x +10 testillä vene kääntyy niin, että meinaa lentää kyydistä ja sitten puolet takaisin.
2000+ pitäisi tosiaan olla selvästi nopeampi kuin 1000+, mutta tuntuu olevan niin tyhmä, ettei koskaan käytä nopeuttaan, kun sitä tarvitsisi. Joo saa sen sahaamaan täyttä vauhtia edestakaisin oloissa, joissa vene menisi suoraan vain pitämällä pinnaa paikallaan, mutta en ole saanut sitä reagoimaan nopeasti puuskan, yksittäisen aallon tms. aiheuttamaan kurssimuutokseen, ainakin niin, ettei se sitten tosiaan sahaisi laidasta laitaan turhaan.
Englannista olisi saanut pelkän 2000+:n selvästi halvemmalla, mutta rahti tasoitti tilannetta, kun oli muita tarpeita Hjertmansilta, josta vielä sai määräalennusta ja tosiaan sitten sen kauko-ohjaimen.
Törmäsin myös tuohon Villen syndroomaan ja en todellakaan ole tyytyväinen laitteen ohjailukykyyn Tempossa. Olen säädellyt noita parametrejä, mutta ei tunnu löytyvän sellaisia, jotka toimisivat sekä koneella, että purjein ja vielä vähän eri olosuhteissa.
Oletusasetuksilla kryssillä syntyi mielenkiintoinen haukkailu: vene kallistuu ja nousee tuuleen -> pilotti reagoi niin hitaasti, että vene nousee täysin pystyyn -> kääntää reilusti alas -> kallistuu taas.
Parametreillä säätämällä tuon sai pois ja laite ohjaisi jopa erittäin hyvin kryssilläkin, MUTTA sitten jossain muussa kohtaa taas ei toimi lainkaan. Esim. koneella ajaessa suunta muuttuu aalloista, kannella kävelystä tms. jopa yli 10 astetta, mutta 2000+ jatkaa pientä edestakaisin nykyttelyään ja ajaa minuuttitolkulla väärään suuntaan, kunnes sitten yhtä'äkkiä keksii kääntää reilusti.
En tajua miksi se nykyttää edestakaisin kääntämättä mihinkään. Käsin ajaen riittää, että pitää pinnaa paikallaan. Siis laite siirtää pinnaa ehkä sentin verran edestakaisin kerran 1-2 sekunnissa. Olisikohan kyse väliasentojen puutteesta askelmoottorissa tms???? Vehje siis kuvittelee, että kumpikaan asento ei kelpaa vaan pitää siellä välissä? Tai sitten ohjemisto vaan on p*ka.
Huvittavinta on, että painettaessa standby-auto tuossa targettisuunta voi muuttua 15 astetta, mutta keula ei käänny. Kyse ei siis voi olla kompassiongelmasta, vaan vehje tiesi, että suunta on väärä, muttei tee mitään. Sama toimii myös +- -näppäimillä. Muutat targettisuuntaa, mutta vene ei käänny! Sitten yhtä'äkkiä se kääntyy 20-30 astetta, kun muutat tarpeeksi. Suoraan ajaminen vaatii usein jatkuvaa säätämistä.
Manuaalin ohjeiden mukaan vahvistuksen asettaen toimii vielä huonommin eli ei käännä tarpeeksi herkästi. Parhaiten toimii laittamalla reilusti vahvistusta, jolloin tuolla 4x +10 testillä vene kääntyy niin, että meinaa lentää kyydistä ja sitten puolet takaisin.
2000+ pitäisi tosiaan olla selvästi nopeampi kuin 1000+, mutta tuntuu olevan niin tyhmä, ettei koskaan käytä nopeuttaan, kun sitä tarvitsisi. Joo saa sen sahaamaan täyttä vauhtia edestakaisin oloissa, joissa vene menisi suoraan vain pitämällä pinnaa paikallaan, mutta en ole saanut sitä reagoimaan nopeasti puuskan, yksittäisen aallon tms. aiheuttamaan kurssimuutokseen, ainakin niin, ettei se sitten tosiaan sahaisi laidasta laitaan turhaan.
Mua risoo ST1000+:ssa edellä mainittujen asioiden lisäksi myös fluxgate-kompassin toiminta ajettaessa suoraan pohjoiseen. Vehje venkoilee kymmeniä asteita. Siinä on parametri, jolla ilmiötä saa vähän vaimennettua, mutta se tekee värkistä samalla hitaamman reagoimaan.
En myöskään ymmärrä miksi värkki ei käytä GPS:n tosisuuntaa avuksi, kun laitteessa kuitenkin on NMEA-tulo. Pelkästään sen perässä ei toki voi ajella, kun signaali on siihen liian hidas, ja poukkoilee varmaan vielä enemmän kuin sisäisen kompassin lukema, mutta voisihan sitä ainakin käyttää korjaamaan kompassisuuntaa pitkällä aikavälillä... Simrad ei taida olla tässä yhtään parempi?
En myöskään ymmärrä miksi värkki ei käytä GPS:n tosisuuntaa avuksi, kun laitteessa kuitenkin on NMEA-tulo. Pelkästään sen perässä ei toki voi ajella, kun signaali on siihen liian hidas, ja poukkoilee varmaan vielä enemmän kuin sisäisen kompassin lukema, mutta voisihan sitä ainakin käyttää korjaamaan kompassisuuntaa pitkällä aikavälillä... Simrad ei taida olla tässä yhtään parempi?
Olli Niemi
Siis onko noi mun kuvaamat oireet tyypillisiä myös FE:ssä? Pitää kokeilla tuota pohjoisvaimennuksen poistoa, sillä laitoin se alussa päälle, enkä ole kokeillut poistaa kun luulin sen olevan ainoastaan eduksi. En ole kyllä havainnut, että pohjoinen olisi sen vaikeampi kuin muut suunnat.Olli wrote:Mua risoo ST1000+:ssa edellä mainittujen asioiden lisäksi myös fluxgate-kompassin toiminta ajettaessa suoraan pohjoiseen. Vehje venkoilee kymmeniä asteita. Siinä on parametri, jolla ilmiötä saa vähän vaimennettua, mutta se tekee värkistä samalla hitaamman reagoimaan.
Välillä on tullut mieleen, että laite olisi parempi, kun kaukosäädin säätäisi vain pinnan asentoa, mutta niin ei tietääkseeni kaukosäädintä pysty käyttämään.
Olli wrote: En myöskään ymmärrä miksi värkki ei käytä GPS:n tosisuuntaa avuksi, kun laitteessa kuitenkin on NMEA-tulo. Pelkästään sen perässä ei toki voi ajella, kun signaali on siihen liian hidas, ja poukkoilee varmaan vielä enemmän kuin sisäisen kompassin lukema, mutta voisihan sitä ainakin käyttää korjaamaan kompassisuuntaa pitkällä aikavälillä... Simrad ei taida olla tässä yhtään parempi?
En ole kytkenyt (vielä) NMEA:ta. Sekö ei vaikuta mihinkään? Tuoltahan tulee myös nopeus, joka voisi vaikuttaa ohjaustapaan. Pysyykö tuo sen avulla edes reittiviivalla ajettaessa reittiä?
Yksi tee-se-itse mies teki oman pilotin ilman kompassia moottoriveneeseen. Kaikki olivat sitä mieltä, ettei onnistu GPS:llä, mutta toimii kuulemma hyvin.
http://www.ele.tut.fi/~hkosola/vene/aut ... opilot.htm
Kyllä noita kummallisia tilapäisiä mielenhäiriöitä esiintyy ainakin mun ST1000+:lla, välillä vehje ei käännä millään, vaikka pitäisi, ja sitten yht'äkkiä kääntää reilusti. Jotenkin olen pitänyt näitä fluxgate-kompassin ongelmina, mutta voihan se johtua jaloilla tehdystä softastakin.Joakim wrote:Siis onko noi mun kuvaamat oireet tyypillisiä myös FE:ssä? Pitää kokeilla tuota pohjoisvaimennuksen poistoa, sillä laitoin se alussa päälle, enkä ole kokeillut poistaa kun luulin sen olevan ainoastaan eduksi. En ole kyllä havainnut, että pohjoinen olisi sen vaikeampi kuin muut suunnat.
Vaikea sanoa miten FE käyttäytyisi ST2000+:lla, mutta ainakin tuo pienempi malli on liian hidas ajamaan kelvollisesti aallokossa purjeilla. Kryssillä tuntuu usein pelkkä pinnalukko toimivan paremmin. Toki pilotista on kuitenkin paljon hyötyä, varsinkin kun yksin ajelee. Kyllä se sen verran pitää suuntaa kelissäkin, että pääsee mastolle reivaamaan tms.
Kyllä se pohjoisvaimennus kannattaa pitää päällä, kun ilman sitä oikeasti venkoilee pahasti pohjoiseen mentäessä. Vaimennus kuitenkin hidastaa reagointia myös oikeisiin suunnan muutoksiin, kun mennään pohjoiseen. Tämä on pienempi paha, mutta kunnollisella kompassilla homma toimisi kuitenkin paremmin.
Nyt saa korjata jos olen väärässä, mutta mun tietääkseni pilotti ottaa NMEAa pitkin vain suunnan seuraavalle waypointille. Nopeuskin tulee ainakin mulla SeaTalk-väylästä, kun sattuu olemaan saman merkkinen loki. Mitään eroa en normaalioloissa huomannut, kun kytkin SeaTalkin, verrattuna siihen, että aiemmin käytin oletusnopeutta 4 solmua.Joakim wrote:En ole kytkenyt (vielä) NMEA:ta. Sekö ei vaikuta mihinkään? Tuoltahan tulee myös nopeus, joka voisi vaikuttaa ohjaustapaan. Pysyykö tuo sen avulla edes reittiviivalla ajettaessa reittiä?
GPS-suuntaa vehje ei tietääkseni käytä, vaan se kuvittelee yltiötyperästi seuraavansa trackia kompassin perusteella. Se ei siis yritä ohjata kohti waypointin koordinaatteja, vaan se vertaa pelkästään annettua suuntaa waypointille, ja kompassisuunnasta laskettua tosisuuntaa. Tämä tosisuuntahan lasketaan vehkeelle annetusta erannosta ja jostain muusta korjauksesta, jotka ovat ehkä kerran elämässä nanosekunnin ajan oikein, kun värkki kalibroidaan. Sen jälkeen vehje sitten ajelee minne huvittaa. Tietysti GPS laskee koko ajan suuntaa reittipisteelle, eli kaipa sinne sitten kuitenkin jonkinlaista banaanirataa pitkin päädytään. En ole oikeasti käyttänyt track-ominaisuutta koskaan, kerran kokeilin, että suunta waypointille tulee NMEAa pitkin oikein, mutta sen jälkeen en ole toimintoon kajonnut.
Usein toivoisi vehkeen kuitenkin ajavan GPS-suuntaa, varsinkin kun pläkässä ajelee koneella, ja mun vene kulkee potkurista johtuen vähän kylkimyyryä. Vaikka kaikki kompassikorjaukset olisi oikein, niin se ei kuitenkaan korjaa sitä, että keula ei osoita menosuuntaan.
Olli Niemi
Mun käsityksen mukaan autopilotti ajaa oman kompassinsa mukaan, mutta korjaa ajamaansa kompassisuuntaa gps:ltä saamansa cross track errorin perusteella. Eli ajaisi kyllä viivaa eikä mitään banaania.
Tämä käsitys on tosin aika monta vuotta vanha. Kytkin autopilotin aikoinaan gps:ään ja asennuksen jälkeen jopa testailin, että kyllähän sen voi tosiaan laittaa seurailemaan gepsua. Ja sen jälkeen en ole ikinä käyttänyt. Täysin tarpeeton toiminto. Jos ohjailun saisi gepsun avulla jotenkin tarkemmaksi, siitä voisi jo olla hyötyäkin, mutta gepsuun tallenetun reitin ajattaminen autopilotilla on yhtä tyhjän kanssa.
Ensinnäkin haluan aina tietää mihin olen menossa ja mihin on tarkoitus mennä. Jos näiden välillä on ristiriita, nopein, tarkin, helpoin ja vaivattomin tapa korjata suuntaa autopilotilla ajaessa on plus-miinus napit.
Toisekseen hyvin harvoin haluan ajaa täsmälleen etukäteen määrittelemääni viivaa. Haluan väistää muita veneitä, oikaista vähän mutkia suoraksi yms. yms. Ensimmäistä ei pysty ja jälkimämmäistä ei viitsi ohjelmoida etukäteen gps reitiksi.
Näistä edelleen johtuu sitten se, että järkeviä käyttötilanteita gps-autopilotti-yhdistelmälle tulee eteen todella harvoin. Ja tämä edelleen taas johtaa siihen, että sitten kun semmoinen tilanne sattuu tulemaan ja sattuu olemaan reittikin gepsussa, niin pitäisi käydä kaivamassa autopilotin manuaali ja lukea, että milläs hiton näppäinyhdistelmällä se reitin seuranta nyt pantiinkaan päälle. Lopputulos -> taas päästään helpommalla katsomalla suunta sieltä gepsusta ja käyttämällä sitten niitä plus-miinus nappeja tarpeen mukaan.
Jos olis tuulimittari niin siitä wind-vane moodista saattais ehkä olla jotain hyötyä, mutta moista en ole päässyt koskaan kokeilemaan.
Ville
Tämä käsitys on tosin aika monta vuotta vanha. Kytkin autopilotin aikoinaan gps:ään ja asennuksen jälkeen jopa testailin, että kyllähän sen voi tosiaan laittaa seurailemaan gepsua. Ja sen jälkeen en ole ikinä käyttänyt. Täysin tarpeeton toiminto. Jos ohjailun saisi gepsun avulla jotenkin tarkemmaksi, siitä voisi jo olla hyötyäkin, mutta gepsuun tallenetun reitin ajattaminen autopilotilla on yhtä tyhjän kanssa.
Ensinnäkin haluan aina tietää mihin olen menossa ja mihin on tarkoitus mennä. Jos näiden välillä on ristiriita, nopein, tarkin, helpoin ja vaivattomin tapa korjata suuntaa autopilotilla ajaessa on plus-miinus napit.
Toisekseen hyvin harvoin haluan ajaa täsmälleen etukäteen määrittelemääni viivaa. Haluan väistää muita veneitä, oikaista vähän mutkia suoraksi yms. yms. Ensimmäistä ei pysty ja jälkimämmäistä ei viitsi ohjelmoida etukäteen gps reitiksi.
Näistä edelleen johtuu sitten se, että järkeviä käyttötilanteita gps-autopilotti-yhdistelmälle tulee eteen todella harvoin. Ja tämä edelleen taas johtaa siihen, että sitten kun semmoinen tilanne sattuu tulemaan ja sattuu olemaan reittikin gepsussa, niin pitäisi käydä kaivamassa autopilotin manuaali ja lukea, että milläs hiton näppäinyhdistelmällä se reitin seuranta nyt pantiinkaan päälle. Lopputulos -> taas päästään helpommalla katsomalla suunta sieltä gepsusta ja käyttämällä sitten niitä plus-miinus nappeja tarpeen mukaan.
Jos olis tuulimittari niin siitä wind-vane moodista saattais ehkä olla jotain hyötyä, mutta moista en ole päässyt koskaan kokeilemaan.
Ville
Piti oikein tarkistaa manuaalista: http://www.raymarine.eu/customer-suppor ... asset=1423vvoltti wrote:Mun käsityksen mukaan autopilotti ajaa oman kompassinsa mukaan, mutta korjaa ajamaansa kompassisuuntaa gps:ltä saamansa cross track errorin perusteella. Eli ajaisi kyllä viivaa eikä mitään banaania.
...Ja oikeassa olet, kyllä se lukee gepsiltä tuo cross track errorin. Tosiaan ei ole tätä track-toimintoa itse tullut testattua laituria kauempana, koska se on mullekin täysin turha.
Se mitä haluaisin on, että vehje osaisi ajaa tosisuuntaa (tai ainakin jotain suuntaa suhteelisen johdonmukaisesti). Eli lyhykäisesti mun mielestä tommonen laite pitäisi rakentaa niin että siinä on gyro joka antaa nopeaa tietoa suunnasta, ja gyron ryömintää korjataan GPS-signaalin perusteella, vaikkapa jollain kalman-filtteriratkaisulla. Fluxgate-kompassi voisi olla kyydissä siltä varalta, että satelliitista ei saada kiinni, mutta vehkeessä pitäisi palaa punainen valo, jos kompassisuunnalla mennään.
Olli Niemi
Onhan noita, mutta taitaa olla sitten hinnaltaan ainakin 5-kertaisia, vaikka nykyään varmasti saa muutamalla eurolla tuohon käyttöön kelvollisen gyron ja loppu on pelkkää ohjelmointia. Nykyiset gyropohjaiset järjestelmäpilotin ohjaavat oikeasti hyvin vaikeissakin oloissa.Olli wrote: Se mitä haluaisin on, että vehje osaisi ajaa tosisuuntaa (tai ainakin jotain suuntaa suhteelisen johdonmukaisesti). Eli lyhykäisesti mun mielestä tommonen laite pitäisi rakentaa niin että siinä on gyro joka antaa nopeaa tietoa suunnasta, ja gyron ryömintää korjataan GPS-signaalin perusteella, vaikkapa jollain kalman-filtteriratkaisulla. Fluxgate-kompassi voisi olla kyydissä siltä varalta, että satelliitista ei saada kiinni, mutta vehkeessä pitäisi palaa punainen valo, jos kompassisuunnalla mennään.
- harald
- Hallitus
- Posts: 11053
- Joined: Thu Sep 19, 2002 14:32 pm
- Location: P-helsinki
- Vene: Charlotta
- Contact:
Miten olisi kiihtyvyys-sensoreihin perustuva autopilotti? Minulla on tässä näppiksen naapurissa vanha N95 puhelin jossa on kolme niitä, ja taskussa olevassa N97:ssa on vähintään saman verran. Minulla on siis kiihtyvyyssensoreita kuusi kappaletta käteni ulottuvuudella joka tarkoittaa mielestäni sitä että saatavuuden tai hinnan kanssa ei pitäisi olla ongelmaa.
Olisi nimittäin aika näppärää jos autopilotti voisi päätellä kolmen akselin kiihtyvyyksistä tarvittavan peräsinvasteen suuruuden jonkun algoritmin avulla. Sitä kuuluisaa perä-tuntumaa ehkä.
Opensource pinnapilotti olisi poikaa, piireissä on paljonkin algoritmeja, fysiikkaa ja ohjelmointia osaavia jannuja jotka voisivat auttaa koodaamisessa, venekohtaisten algoritmien viilaamisesta nyt puhumattakaan.
Olisi nimittäin aika näppärää jos autopilotti voisi päätellä kolmen akselin kiihtyvyyksistä tarvittavan peräsinvasteen suuruuden jonkun algoritmin avulla. Sitä kuuluisaa perä-tuntumaa ehkä.
Opensource pinnapilotti olisi poikaa, piireissä on paljonkin algoritmeja, fysiikkaa ja ohjelmointia osaavia jannuja jotka voisivat auttaa koodaamisessa, venekohtaisten algoritmien viilaamisesta nyt puhumattakaan.
FIN-2674 s/y Charlotta [Mielipiteet on mielipiteitä] GSM: +358 50 594 1020
Eivätpä nuo kiihtyvyysanturit paljoa maksa (3-akselisen saisi jo alle kympillä tsibale jos tilaa pari kappaletta), duunissa niitä käytetään mm. tyhjiöpumppujen käynnin seuraamiseen ja säätöalgoritmien kanssa olen itse leikkinyt aika paljonkin mutta tosin vain Labview-ympäristössä missä koko säätösoftan tekisi tunnissa käyttäen jo valmiita PID-algoritmejä. Mutta toisaalta sitten säätöohjelman vääntö jollekin mikropiirille vaatisi jo assembler-skillssejä ja enemmänkin viilaustaharald wrote: Opensource pinnapilotti olisi poikaa, piireissä on paljonkin algoritmeja, fysiikkaa ja ohjelmointia osaavia jannuja jotka voisivat auttaa koodaamisessa, venekohtaisten algoritmien viilaamisesta nyt puhumattakaan.